Borreliosfallen fortsätter öka
Arkiv/ÅU
![Ett litet kryp på bar hud.](https://staging.abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2017/10/fasting-e1527764979816-960x750.jpg)
![](https://staging.abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2017/10/fästing-1024x768.jpg)
Antalet fästingar som bär på borreliabakterien ökar i Finland. Ungefär var sjätte fästing beräknas vara smittobärare. ÅU-foto
Allt fler finländare insjuknar i den fästingburna sjukdomen borrelios. Kvinnor insjuknar oftare än män och barn under tio år, samt över 60-åringar har också en större risk att insjukna än övriga finländare.
Det här visar medicine licentiat Eeva Feuths doktorsavhandling som granskas vid Åbo universitet på fredag.
Årligen diagnosticeras knappt 2 000 fall av fullt utvecklad borrelios. Dessutom upptäcks mellan 6 000 och 7 000 fall av tidig borrelios som har begränsat sig till rodnader på huden och där borreliabakterien inte har spridit sig till blodomloppet.
![](https://staging.abounderrattelser.fi/wp-content/uploads/2017/10/feuth_eeva.jpg)
Eeva Feuth disputerar på fredag vid Åbo universitet. Foto: TY
I de här tidiga sjukdomsfallen ingår inte de fall som upptäcks inom till exempel företagshälsovården eller den privata sektorn.
Åbo universitets insamling av fästingar för två år sedan resulterade i en fästingbank på 20 000 fästingar. Sammanställningen visar att var sjätte fästing bar på borreliabakterien. 1,5 procent av fästingarna hade TBE-viruset i sig.
En överraskning var att var femte fästing var en så kallad sibirisk taigafästing, säger Feuth.
– För sjukdomsbilden eller för vården av borrelios spelar det ingen roll vilken art fästingen är.
Taigafästingen påträffades främst i Birkaland och Sydösterbotten. I södra Finland hittades inga taigafästingar.
Att borreliosfallen ökar kan bero på flera faktorer, säger Feuth. Dels har folks medvetenhet om sjukdomen ökat och man söker snabbare vård vid misstänk borreliainfektion.
Men också klimatförändringen med varmare vintrar som gynnar fästingarnas reproduktion gör att det finns flera fästingar som kan sprida borreliabakterien. Antalet hjortdjur som fungerar som värddjur för fästingarna har också ökat.
Men att kraftigt minska eller till och med utrota rådjurs- och vitsvanshjortstammen på vissa områden ger knappast färre sjukdomsfall eller påverkar fästingarnas reproduktion, tror Feuth.
– Om det inte finns hjortdjur så hittar nog fästingen andra värddjur som fåglar eller gnagare. Att minska på hjortstammen är därför ingen jättebra metod att komma åt fästingproblemet.
Eeva Feuths doktorsavhandling ”Lyme borreliosis in Finland – studies on environmental exposure, disease susceptibility and epidemiology” granskas på fredag klockan 12.00 vid Åbo universitet, Medisina, Osmo Järvi föreläsningssalen, Kinakvarnsgatan 10.
LÄS OCKSÅ: Insändare: Sambandet mellan TBE, borrelios, hjortdjur och fästingar
Fästingarna fortsätter föröka sig
Själöbor önskar sig en hjortfri ö
Kommentarer
Alla som kommenterar ÅU:s webbartiklar förväntas göra det sakligt och under sitt eget namn. Vi godkänner inga länkar till externa webbplatser i kommentarerna. Kommentarerna modereras. Fyll i både ditt för- och efternamn, tack.